← 1928 1933 → | |||
Alegeri pentru Landtag al Statului Liber Prusiei | |||
---|---|---|---|
24 aprilie 1932 | |||
A se dovedi | 76,4% ▲ 2,2 | ||
Transportul | NSDAP | SPD | Centrum |
Locuri primite | 162 ( ▲ 156) | 94 ( ▼ 43) | 67 ( ▼ 1) |
voturi | 8.007.384 (36,3%) |
4.675.173 (21,2%) |
3.371.932 (15,3%) |
Schimbare | ▲ 34,5 p.p. | ▼ 7.8 p.p. | ▲ 0,8 p.p. |
Alegerile trecute | 6 (1,8%) | 137 (29,0%) | 68 (14,5%) |
Transportul | KKE | NNNP | NNP |
Locuri primite | 57 ( ▲ 1) | 31 ( ▼ 51) | 7 ( ▼ 33) |
voturi | 2.819.763 (12,8%) |
1.524.230 (6,9%) |
330.745 (1,5%) |
Schimbare | ▲ 0,9 p.p. | ▼ 10,5 p.p. | ▼ 7.0 p.p. |
Alegerile trecute | 56 (11,9%) | 82 (17,4%) | 40 (8,5%) |
Alte partide | NGOSP (2), CHSNS (2), NGP (1) | ||
Rezultatele alegerilor din 1928 pentru Statul Liber din Prusia Landtag . Sus: Distribuția locurilor pe județ (inclusiv județele fuzionate) și a locurilor la nivel provincial. Jos: partidele cu cele mai multe voturi din fiecare circumscripție. | |||
Repartizarea locurilor în Landtag al Statului Liber Prusiei în funcție de rezultatele alegerilor: NSDAP : 162 SPD : 94 Centrum : 67 GNC : 57 NNNP : 31 NNP : 7 NGOSP : 2 HSNS : 2 NGP : 1 | |||
Rezultatul alegerilor | Pentru prima dată, Partidul Național Socialist al Muncitorilor Germani a câștigat majoritatea . |
Alegerile pentru Landtag pentru Statul Liber din Prusia din 1932 au avut loc la 24 aprilie [1] [2] . Pentru prima dată, Partidul Național Socialist al Muncitorilor Germani a primit majoritatea voturilor și mandatelor , obținând 36% din voturi și devenind cea mai mare forță politică din Prusia. Coaliția social-democraților , centriștilor și liberalilor (Partidul de Stat German) care conducea Prusia din 1919 și-a pierdut majoritatea. Aproape toate principalele partide din Prusia, în special SPD și UNPP , au suferit pierderi grele. NPP și Partidul de Stat German (fostul Partidul Democrat) au devenit forțe marginale, iar Partidul German Clasa de Mijloc și-a pierdut toate locurile. Doar centriștii au rămas stabili, iar comuniștii și-au putut chiar extinde puțin reprezentarea în Landtag.
Transportul | Vot | % | Δ ( p.p. ) | Locuri | Δ | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Socialist al Muncitorilor Germani | 8 007 384 | 36.29 | ▲ 34.45 | 162 | ▲ 156 | ||||||||
Partidul Social Democrat din Germania | 4 675 173 | 21.19 | ▼ 7.81 | 94 | ▼ 43 | ||||||||
Partidul Prusac de Centru | 3 371 932 | 15.28 | ▲ 0,75 | 67 | ▼ 1 | ||||||||
Partidul Comunist din Germania | 2 819 763 | 12.78 | ▲ 0,91 | 57 | ▲ 1 | ||||||||
Partidul Naţional Popular German | 1 524 230 | 6,91 | ▼ 10.48 | 31 | ▼ 51 | ||||||||
Partidul Popular German | 330 745 | 1,50 | ▼ 7.00 | 7 | ▼ 33 | ||||||||
Statul German Partid | 332 490 | 1,51 | ▼ 2.95 | 2 | ▼ 19 | ||||||||
Ministerul Public Social Creștin | 255 177 | 1.16 | nou | 2 | nou | ||||||||
Partidul German Hanovrian | 63 731 | 0,29 | ▼ 0,70 | unu | ▼ 3 | ||||||||
Partidul clasei de mijloc germane | 191 021 | 0,87 | ▼ 3.59 | 0 | ▼ 21 | ||||||||
Partidul Popular la țară | 153 542 | 0,70 | ▼ 0,77 | 0 | ▼ 8 | ||||||||
Partidul Muncitoresc Socialist din Germania | 80 392 | 0,36 | nou | 0 | nou | ||||||||
Țărani, case și proprietari de pământ | 67 533 | 0,31 | ▲ 0,15 | 0 | ▬ | ||||||||
Asociația Minorităților Naționale din Germania [3] | 59 943 | 0,27 | ▼ 0,13 | 0 | ▬ | ||||||||
Partidul pentru Drepturile Poporului și Reevaluare | 43 764 | 0,20 | ▼ 1.05 | 0 | ▼ 2 | ||||||||
Grupul de apărare pentru pensionari și victime ale inflației | 25 543 | 0,12 | nou | 0 | nou | ||||||||
Tineretul potrivit | 13 861 | 0,06 | nou | 0 | nou | ||||||||
Partidul Naționalist al Muncitorilor Germani | 11 605 | 0,05 | nou | 0 | nou | ||||||||
Clasa de mijloc radicală | 9883 | 0,04 | nou | 0 | nou | ||||||||
Opozitia nationala | 6896 | 0,03 | nou | 0 | nou | ||||||||
Adunarea Națională Carl Andres | 6603 | 0,03 | nou | 0 | nou | ||||||||
Lista lui Schmalix a Germaniei Mari | 4550 | 0,02 | nou | 0 | nou | ||||||||
Oficiali naționali, angajați și liber profesioniști | 3848 | 0,02 | nou | 0 | nou | ||||||||
Partidul șomerilor pentru muncă și pâine | 3463 | 0,02 | nou | 0 | nou | ||||||||
Partidul Unit German pentru Apărarea Economiei | 1341 | 0,01 | nou | 0 | nou | ||||||||
Mișcarea Economică Națională Revoluționară | 1014 | 0,01 | nou | 0 | nou | ||||||||
și altele (fără reprezentare în Landtag) ... | |||||||||||||
eliminați alții (fără reprezentare în Landtag) | |||||||||||||
Voturi nevalide | 127 560 | 0,57 | ▼ 1.36 | ||||||||||
Total | 22 065 427 | 100.00 | 423 | ▼ 27 | |||||||||
Înregistrați/Prezența la vot | 27 031 562 | 82.10 | ▲ 5,71 | ||||||||||
Sursa: Gonschior.de [4] |
judetul | NSDAP | SPD | Centrum | KKE | NNNP | NNP | NGOSP | HSNS | NGP |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1. Prusia de Est | 45.6 | 22.2 | 7.5 | 9.1 | 9.5 | 1.5 | 1.2 | 1.8 | - |
2. Berlin | 24.1 | 30.2 | 3.9 | 29.4 | 6.8 | 0,5 | 2.2 | 0,5 | - |
3. Potsdam II | 32,0 | 27.6 | 3.9 | 16.9 | 10.4 | 1.4 | 4.2 | 0,5 | - |
4. Potsdam I | 36.1 | 28.1 | 2.4 | 16.9 | 9.5 | 1.0 | 2.1 | 0,6 | - |
5. Frankfurt an der Oder | 43,8 | 25.4 | 6.2 | 7.3 | 10.3 | 1.3 | 1.4 | 0,8 | - |
6. Pomerania | 44.2 | 23.6 | 1.2 | 7.7 | 17.2 | 1.2 | 1.6 | 0,8 | - |
7. Breslau | 41.2 | 25,0 | 15.3 | 6.8 | 6.2 | - | 1.0 | 1.5 | - |
8. Liegnitz | 45.2 | 27.6 | 7.0 | 5.9 | 6.8 | - | 2.1 | 1.5 | - |
9. Oppeln | 30.4 | 7.5 | 35.6 | 12.2 | 7.5 | - | 0,5 | 0,4 | - |
10. Magdeburg | 39,8 | 33.8 | 2.0 | 9.3 | 8.3 | 1.9 | 1.8 | 0,4 | - |
11. Merseburg | 41,8 | 18.9 | 1.4 | 21.9 | 7.9 | 2.0 | 1.6 | 0,5 | - |
12. Erfurt | 39,7 | 18.2 | 13.1 | 14.7 | 6.9 | 2.0 | 1.8 | 0,5 | - |
13. Schleswig-Holstein | 50,8 | 27.5 | 0,9 | 8.8 | 5.3 | 2.3 | 2.0 | 0,9 | - |
14. Weser-Ems | 37,5 | 17.6 | 25.3 | 4.7 | 5.2 | 1.8 | 1.5 | 2.1 | 2.4 |
15. Hanovra de Est | 46,7 | 25.1 | 1.3 | 6.6 | 7.9 | 1.8 | 1.7 | 0,9 | 5.7 |
16. Hanovra de Sud | 43,8 | 31.8 | 5.8 | 5.6 | 4.6 | 2.3 | 1.5 | 0,7 | 2.1 |
17. Nord-Westfalia | 25.3 | 15.5 | 35.3 | 10.5 | 5.0 | 1.9 | 0,5 | 2.0 | - |
18. Vestfalia de Sud | 29.1 | 17.6 | 24.3 | 16.2 | 4.5 | 1.6 | 1.0 | 3.0 | - |
19. Hesse-Nassau | 42.1 | 21.5 | 14.4 | 9.5 | 3.4 | 2.4 | 1.8 | 2.0 | - |
20. Köln-Aachen | 22.5 | 11.0 | 42.1 | 13.6 | 3.3 | 2.5 | 1.2 | 0,5 | - |
21. Koblenz-Trier | 28.2 | 6.3 | 47.4 | 6.7 | 4.1 | 1.5 | 0,5 | - | - |
22. Estul Düsseldorf | 32.9 | 11.8 | 20.8 | 22.7 | 4.2 | 1.9 | 0,8 | 1.7 | - |
23. Vestul Düsseldorf | 29.6 | 9.5 | 34.1 | 14.8 | 5.6 | 1.6 | 0,5 | 1.0 | - |
În urma alegerilor, Landtag-ul a fost împărțit între coaliția SPD - Centrum - NGP , blocul NSDAP - NNPP și KPD . Prusia a folosit un vot constructiv de neîncredere , ceea ce însemna că guvernul putea fi demis numai dacă succesorul propus avea o majoritate pozitivă. Niciuna dintre forțele parlamentare nu a avut voturile necesare pentru a face acest lucru și, din moment ce niciuna dintre ele nu a fost dispusă să coopereze cu oricare dintre celelalte, coaliția condusă de SPD a continuat să fie la putere ca guvern minoritar .
Criza guvernamentală care a urmat s-a încheiat la 20 iulie 1932, cu intervenția federale. Președintele Reich -ului Paul von Hindenburg , la sfatul cancelarului Reich -ului Franz von Papen , a emis un decret de urgență, în conformitate cu articolul 48 din Constituția de la Weimar, pentru a dizolva guvernul prusac și a da lui von Papen control direct asupra Prusiei, numindu-l Reichskommissar [5] . Prusia a rămas sub controlul direct al guvernului federal până în aprilie 1933, când, la ordinul lui Adolf Hitler , s-au organizat alegeri pentru Landtag-ul prusac în temeiul Legii puterilor de urgență din 1933 . Naziștii nu au reușit să câștige majoritatea, dar interzicerea ulterioară a Partidului Comunist și arestarea deputaților de opoziție le-a permis, împotriva oricărui pronostic, să câștige controlul asupra Landtag-ului și să-l numească pe Hermann Göring ministru-președinte. Structura federală a Germaniei a fost efectiv dizolvată sub regimul nazist, iar guvernul prusac a existat doar simbolic. După sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial, Prusia a fost dizolvată prin decizia Consiliului de Control Aliat din 25 februarie 1947.