Legământ | |
---|---|
ucrainean Ordin | |
Gen | poem |
Autor | Taras Şevcenko |
Limba originală | ucrainean |
data scrierii | 25 decembrie 1845 |
Data primei publicări | 25 decembrie 1845 |
![]() | |
Fișiere media la Wikimedia Commons |
„Testamentul” ( ucraineană: Zapovit , o altă traducere comună este „Testamentul” ) este un poem programatic sub forma unui mesaj „ testamentar ” al lui Taras Shevchenko , scris la 25 decembrie 1845 la Pereiaslav .
Poemul a avut și are o mare influență asupra culturii ucrainene , în special, a stat la baza operelor muzicale ale unui număr de compozitori, este folosit activ în viața culturală, tradus în peste 150 de limbi ale popoarelor lumii. .
„Testamentul” a devenit baza operelor muzicale ale unui număr mare de compozitori.
Lucrarea a fost pusă pentru prima dată pe muzică de Nikolai Lysenko (în 1868, pentru cor masculin , solo tenor și pian , ediția a II-a - 1877).
Cea mai populară a fost melodia „Testamentului”, apropiată de intonațiile cântecelor populare ucrainene, creată în anii 1870 de G. Gladkiy, editată ulterior de Lysenko și publicată la Poltava de G. Markevich. Melodia a fost mult timp considerată muzică populară. Adaptările ei corale au fost interpretate de Yakov Stepovoy , Kirill Stetsenko , Porfiry Demutsky , Alexander Alexandrov , A. Spendiarov și alții.
În textul Testamentului au fost scrise și lucrări muzicale de forme mari: cantate de Vasily Barvinsky (1918), Stanislav Lyudkevich (1934, ediția a doua - 1955), Boris Lyatoshinsky (1939), Lev Revutsky (1939), poem simfonic de Reinhold Gliere (1939).
În actul 4 al operei Semyon Kotko a lui Serghei Prokofiev , există un cor la textul Testamentului cu muzică originală de Prokofiev.
Melodia lui Gladky pentru „Testamentul” stă la baza imaginii vocal-simfonice a lui Dmitri Kabalevsky în scena înmormântării lui Vasily Bozhenko în filmul epic „Shhors” de Alexander Dovzhenko .
În total, există peste 60 de interpretări muzicale ale Testamentului [1] .
„Testamentul” a fost tradus în multe limbi ale lumii, prima încercare de a colecta aceste traduceri a fost făcută în 1964 de către editura din Kiev „ Naukova Dumka ” [2] . Printre primele traduceri ale Testamentului a fost o traducere în engleză de Ethel Lilian Voynich , inclusă în cartea sa de traduceri din Shevchenko, publicată în 1911 [3] .
Prima traducere în limba rusă a „Voinței” a fost realizată de Alexander Tvardovsky , traducerea a fost publicată în ziarul „Flota roșie”, 1939, 6 martie, și revista „Tânăra gardă”, 1939, nr. 1, p. 115. [4] Tvardovsky reușește să transmită patosul iubitor de libertate și grandoarea poetică a Testamentului, puterea artistică a versului [5] .